Uus uuring tuvastab põnevad avastused treeningu ja pikaealisuse kohta
![New Study Reveals Exciting Discoveries about Exercise and Longevity New Study Reveals Exciting Discoveries about Exercise and Longevity](https://zaman.co.at/wp-content/uploads/2024/06/compressed_img-5QwnwpPEVyg00AZjdrhujwjC-1024x585.png)
Treenimisega on juba ammu seostatud mitmeid tervisele kasulikke omadusi ning hiljutine uuring on toonud uut valgust sellele, kui mõjus füüsiline aktiivsus võib olla eluea pikendamiseks. Uuring, mida viis läbi tuntud meditsiiniasutuse teadlaste meeskond, uuris üle 10 000 osaleja, vanuses 30 kuni 85 aastat, treeninguharjumusi ja eluea pikkust.
Tulemused olid märkimisväärsed. Teadlased leidsid, et regulaarselt mõõduka intensiivsusega treeningiga tegelevad inimesed, nagu jalutamine või jalgrattasõit, vähemalt 30 minutit päevas, omavad 40% madalamat enneaegse surma riski võrreldes istuvate inimestega. Lisaks olid need hüved nähtavad kõigis vanuserühmades, viidates sellele, et pole kunagi liiga hilja alustada treeningu lisamist oma rutiini.
Uuring leidis ka, et treeningu tüübil oli tähtsus. Kuigi igasugune füüsiline aktiivsus oli kasulik, olid osalejad, kes tegid aeroobset treeningut, nagu jooksmine või ujumine, veelgi väiksema enneaegse surma riskiga võrreldes nendega, kes keskendusid ainult jõuharjutustele. See näitab, et aeroobne treening võib omada unikaalseid eluea pikendavaid efekte.
Teadlased usuvad, et treening võib mõjutada eluiga mitmete mehhanismide kaudu. Regulaarne kehaline aktiivsus on näidanud südame-veresoonkonna tervise parandamist, immuunsüsteemi tugevdamist ning vähendab krooniliste haiguste nagu diabeet ja vähk riski. Lisaks on leitud, et treeningul on positiivne mõju vaimsele tervisele, vähendades depressiooni ja kognitiivse languse riski.
Need leiud on olulised rahvatervise seisukohalt. Inimeste igas vanuses julgustamine regulaarselt füüsilist tegevust harrastama võib avaldada märkimisväärset mõju nende üldisele tervisele ja elueale. Olgu selleks jalutuskäik, tantsutund või jõusaalis käimine, on oluline leida tegevus, mis pakub rõõmu ja mida saab pikas perspektiivis jätkata.
Kokkuvõttes rõhutab see läbimurdeuuring treeningu olulist rolli eluea pikendamisel. Regulaarse mõõduka intensiivsusega treeningu lisamisega oma ellu saame oluliselt vähendada enneaegse surma riski ning nautida tervislikumat ja pikemat elu.
Lisafaktid:
– Regulaarne treening on määratletud vähemalt 150 minuti mõõduka intensiivsusega aeroobse tegevuse või 75 minuti intensiivse intensiivsusega aeroobse tegevusega nädalas, lisaks jõuharjutustele vähemalt kaks korda nädalas.
– Uuring ei eristanud erinevaid aeroobseid treeninguid, seega pole selge, kas teatud tegevustel on suurem elueapikendav mõju kui teistel.
– Uuring ei uurinud treeningu kestust ega intensiivsust rohkem kui mainitud (30 minutit mõõduka intensiivsusega treeningut päevas).
– Uuring ei uurinud treeningu mõju vanusega seotud konkreetsetele seisunditele, nagu osteoporoos või liigese tervis.
– Uuringul oli suur valim, mis aitab suurendada tulemuste usaldusväärsust.
Kõige olulisemad küsimused ja vastused:
1. Mis on soovitatav treeningu kogus eluea pikendamiseks?
– Soovitatav kogus on vähemalt 150 minutit mõõduka intensiivsusega aeroobset tegevust või 75 minutit intensiivse intensiivsusega aeroobset tegevust nädalas, lisaks jõuharjutustele vähemalt kaks korda nädalas.
2. Kas treeningu tüübil on tähtsus eluea pikendamiseks?
– Kuigi igasugune füüsiline tegevus on kasulik, leidis uuring, et aeroobse treeninguga tegelemine, nagu jooksmine või ujumine, vähendab isegi väiksemat enneaegse surma riski võrreldes ainult jõuharjutustele keskendumisega.
Peamised väljakutsed või vaidlusalused teemad:
1. Järgimine ja püsivus: Üks peamisi väljakutseid seoses treeningu ja elueaga on see, kuidas indiviidid suudavad säilitada regulaarset füüsilist aktiivsust pikemas perspektiivis. Paljud inimesed võitlevad järjekindlusega ja leiavad tegevusi, mis neile meeldivad.
2. Individuaalsed erinevused: Uuring annab üldisi tulemusi, kuid indiviidide reaktsioonid treeningule võivad erineda. Mõned inimesed võivad saada suuremaid hüvesid jõuharjutustest või muud tüüpi treeningutest, samas kui teised võivad paremini reageerida aeroobsetele tegevustele.
Eelised:
– Regulaarsel treeningul on mitmeid tervisele kasulikke omadusi peale eluea pikendamise, nagu südame-veresoonkonna tervise parandamine, immuunsüsteemi funktsiooni ja vaimse heaolu parandamine.
– Treningu lisamine igapäevaste rutiinide hulka ei nõua tingimata kalleid varustust ega jõusaaliliikmelisust, mistõttu on see kättesaadav laiale inimeste ringile.
Puudused:
– Mõnedel inimestel võivad olla füüsilised piirangud või kroonilised terviseseisundid, mis raskendavad teatud tüüpi treeningutega tegelemist.
– Üle treenimine või ebaõige vormi kasutamine treeningu ajal võib viia vigastusteni, seega on oluline alustada järk-järgult ja vajadusel otsida professionaalset juhendamist.
Soovitatavad seotud lingid:
– mayoclinic.org – Treening: 7 kasu regulaarsest füüsilisest aktiivsusest
– cdc.gov – Füüsilise aktiivsuse põhitõed
– nhs.uk – Treening: Kasu
The source of the article is from the blog oinegro.com.br